Понад третина переселенців з України планують залишитися у країнах ЄС – опитування
Вівторок, 16 травня 2023, 11:30
Лише кожен третій українець, який тимчасово перебуває в європейських країнах через війну, хоче повернутися додому. Тих, хто планує залишитися за кордоном, більше.
Про це свідчать дані опитування, проведеного Агентством Європейського Союзу з питань фундаментальних прав людини (FRA).
Під час опитування респондентів віком 16+ років запитували про їхні плани на майбутнє. 35% опитаних заявили, що планують повернутися додому, а 37% хотіли б залишитися у країні перебування. 23% ще не визначилися з планами, а близько 4% планують переїхати в інше місце.
Українці переважно задоволені умовами проживання в Європі
58% респондентів на момент опитування проживали в приватній квартирі або будинку. З них більш ніж половина повністю або частково платили за проживання.
Багато українців у Болгарії (40%), Угорщині (24%) та Чехії (18%) зупинилися в готелях або апартаментах для відпочинку. У Німеччині 30%, а в Італії 21% опитаних проживали у житлі, наданому органами влади.
![]() |
Плани біженців на майбутнє |
36% опитаних назвали відсутність приватності удома як проблему, пов’язану з житлом. 28% змушені ділити з іншими людьми кухню, а 24% – ванну кімнату.
Лише 5% зазначили, що не почуваються у безпеці у своєму помешканні, і 3% відчувають небезпеку у своєму районі.
"Варто зауважити, що більшість дорослих респондентів живуть з дітьми на утриманні. Часто вони мешкають у житлі, де немає тихої або окремої кімнати для дітей, де вони могли б навчатися", – кажуть автори опитування.
Під час опитування респондентів попросили оцінити свої житлові умови за десятибальною шкалою.
![]() |
Оцінка житлових умов |
Близько чотирьох з 10 респондентів (43%) поставили оцінку 8 або вище, що означає, що вони задоволені. 6% поставили оцінку 2 або нижче, тобто були незадоволені.
Лише кожен третій респондент вважає, що його здоров'я є добрим або дуже добрим
Під час опитування українців просили оцінити власний стан здоров'я як дуже добрий, добрий, задовільний, поганий або дуже поганий.
У середньому більшість респондентів оцінили свій стан як задовільний (45%). Майже третина респондентів (31%) вважають свій стан здоров'я добрим або дуже добрим.
52% респондентів зазначили, що мають давню хворобу або проблеми зі здоров'ям.
Половина респондентів у віці 16+ стикалися з проблемами доступу до медичної допомоги через мовні труднощі або через те, що не знали, куди звертатися.
![]() |
Стан здоров'я українців у країнах ЄС |
"Зараз все відносно добре, але я не можу впоратися з переживаннями, кошмарами і тривогою. Я хочу додому", – цитують в опитуванні 19-річну переселенку з України у Польщі.
Загалом лише близько чверті (24%) респондентів завжди або часто відчувають себе розслабленими. 22% ніколи не відчували цього. До того ж жінки перебувають у такому стані на 10% рідше, ніж чоловіки.
Біженці, які мають дітей, також рідше відчувають себе завжди або часто розслабленими, ніж ті, хто не має дітей (18% проти 29%).
Майже кожен другий респондент (49%) завжди або часто відчував пригніченість і депресію після прибуття до іншої країни. У жінок цей показник становив 54%, а у чоловіків – 35%.
Майже двоє з трьох дітей молодшого віку (12-15 років, 63 %) та 50% дітей віком 16-17 років оцінили своє здоров'я як добре або дуже добре.
Загалом 25% дітей молодшого віку (12-15 років) і майже кожна третя дитина у віці 16-17 років (30%) повідомили про давні хвороби або проблеми зі здоров'ям.
Агентство ЄС з питань фундаментальних прав людини (FRA) провело опитування в країнах ЄС, які найбільше зазнали впливу масової еміграції людей з України. Опитування охопило біженців, у тому числі багато дітей, у 10 країнах-членах ЄС (Угорщина, Польща, Румунія, Словаччина, Болгарія, Чехія, Німеччина, Італія, Іспанія, Естонія), які приймають велику кількість людей, зареєстрованих для отримання тимчасового захисту. В опитуванні взяли участь 14 685 респондентів. Переважна більшість респондентів – жінки віком 18-64 роки (87%). Чоловіки цього віку склали лише 8% респондентів. До вибірки також увійшли діти віком 12-17 років (2%) та респонденти віком 65+ (3%).